Stradivarius vs. Guarneri, al 12-lea duel, începând din 3 iunie Violoniștii Liviu Prunaru și Gabriel Croitoru, în Turneul Național „Duelul viorilor” | ![](http://www.ceascadecultura.ro/admincdc/imagini/evenimente/4774.jpg ) |
(Muzică) |
Violonistii Liviu Prunaru (Stradivarius) si Gabriel Croitoru (Guarneri del Gesu) se intalnesc intr-un incitant duel muzical care va avea loc in luna iunie in mai multe orase din Romania, dar si la Chisinau. In luna iunie, violonistii Liviu Prunaru si vioara Stradivarius „Pachoud” si Gabriel Croitoru, cu Guarneri del Gesù „Catedrala” (pusa la dispozitie de Muzeul National „George Enescu”, in al carui patrimoniu se afla) se vor duela pe scene din Deva (3 iunie), Sibiu (4 iunie), Bistrita (5 iunie), Botosani (7 iunie), Chisinau (8 iunie), Iasi (11 iunie), Caracal (12 iunie). |
Aceeasi intrebare de peste un deceniu: Stradivarius sau Guarneri? Intrebare cu raspuns cunoscut, pentru ca exista un singur castigator in fiecare an - publicul din orasele in care ajunge Turneul National „Duelul viorilor”, anul acesta la cea de-a 12-a editie.
In prima parte a concertului, cei doi violonisti vor prezenta publicului alternativ cele doua opere de arta – viorile pe care canta. In cea de a doua parte, cei doi artisti vor fi prezenti pe scena concomitent, spectatorii putand sa savureze imbinarea spectaculoasa a sunetelor celor doua viori acompaniate de pian.
Liviu Prunaru – timp de 18 ani concertmaestrul orchestrei Concertgebouw Amsterdam si Gabriel Croitoru – profesor universitar la Universitatea Nationala de Muzica din Bucuresti, solist concertist al Filarmonicilor din Cluj-Napoca si Ploiesti vor prezenta un program ce va contine piese de larga popularitate din literatura pentru vioara, printre care si Concertul pentru doua viori in re minor de Bach, opus celebru in care cele doua viori pot fi ascultate simultan.
Duelul viorilor 2018 (c) Virgil Oprina
Detalii pe www.duelulviorilor.ro
ITINERAR
3 iunie, ora 19:00 – Deva, Sala Pro Arte
4 iunie, ora 19:00 - Sibiu, Sala Thalia
5 iunie, ora 19:00 - Bistrita, Palatul Culturii
7 iunie, ora 19:00 - Botosani, Sala Filarmonicii
8 iunie, ora 19:00 - Chisinau, Sala cu Orga
11 iunie, ora 19:00 - Iasi, Palatul Culturii
12 iunie, ora 19.00 – Caracal, Teatrul National
PROGRAM MUZICAL:
GABRIEL CROITORU – vioara Guarneri del Gesu „Catedrala”
Fritz Kreisler - Recitativ si Scherzo, in re minor, op. 6
Fritz Kreisler - Tambourin Chinois, in si bemol major, op. 3
Fritz Kreisler / Serghei Rachmaninov - Preghiera
Fritz Kreisler / Ede Poldini - Poupée valsante
LIVIU PRUNARU – vioara Stradivarius „Pachoud”
George Enescu – Lautarul din Suita Impresii din copilarie, op. 28
Henri Vieuxtemps – Regrets din 3 Feuilles d'album, op. 40
Antonio Bazzini – Calabrese, op. 34, nr. 6
LIVIU PRUNARU
GABRIEL CROITORU
J.S. Bach - Dublu concert pentru doua viori in re minor, BWV 1043
J. Halvorsen - Capriciu de concert pe teme norvegiene, in sol major, op.19
Producator: Pro Contemporania
Partener de traditie: JTI
Parteneri culturali : Muzeul National George Enescu, ICR
Partener: The Culture Club
Sponsori: Purcari, RBR Mobila, Grand Hotel Continental, Aqua Carpatica
Parteneri Republica Moldova: Ambasada Romaniei in Republica Moldova, Asociatia Investitorilor din Romania in Republica Moldova
Parteneri culturali si organizatori locali: Centrul Cultural Dragan Muntean Deva, Primaria Municipiului Deva, Colegiul National Decebal din Deva, Filarmonica de Stat din Sibiu, Centrul Cultural George Cosbuc din Bistrita, Palatul Culturii din Bistrita, Centrul Filarmonica George Enescu din Botosani, Sala cu Orga din Chisinau, Ateneul National din Iasi, Palatul Culturii din Iasi, Teatrul National Caracal.
Povestea lutierilor
Stradivarius a fost un cunoscut creator italian de instrumente cu coarde, in special viori, ramase celebre pana astazi. Antonio Stradivari a faurit aproximativ 1100 instrumente din care 600 ramase astazi. A construit in atelierul sau din Cremona viori, viole, celli, ghitare, dar si o harpa care actualmente se afla in proprietatea academiei de muzica din Napoli. Instrumentele sale sunt, pe langa sunetul deosebit si rareori egalat, o investitie financiara foarte buna, in ultimii 30 de ani pretul instrumentelor sale crescand de peste 200 de ori, ajungandu-se astazi la 5-6 milioane de Euro.
Viorile si mai toate celelalte instrumente stradivariene au fost botezate de-a lungul timpului, (Soil, Doamna Tennant, Elder, Tuscan, Medici, Amarillys Fleming, etc.) fiecare avand o istorie pe masura. Alaturi de Giuseppe Guarneri "del Gesù", este considerat etalon in domeniul sau. Numarul copiilor realizate dupa viorile sale este remarcabil (milioane in toata lumea).
Multe mistere s-au nascut de-a lungul timpului legate de sunetul instrumentelor sale, vorbindu-se mai ales de lac, lemn, rareori despre lucratura sa perfecta. Un fapt interesant este ca lemnul provine din zona muntilor Balcani si a arcului carpatic, adunandu-se dovezi chiar ca ar proveni de langa Manastirea Putna.
Creatia sa se distinge in trei mari perioade. Prima, influentat de maestrul sau, Amati, (1665-1700) in care construieste viori dupa modelul acestuia. A doua (1700-1730) sau "golden age" este perioada in care a creat cele mai distinse instrumente (a ajuns la maiestria deplina la 70 de ani) si ultima, in care a fost ajutat de fiul sau, Omobono, datorita varstei inaintate, decedand la 93 de ani.
Familia de lutieri Guarneri, asemenea lui Stradivari, a trait la Cremona. Viorile Guarneri au fost realizate la sfarsitul secolului XVI - inceputul secolului XVII, cel mai cunoscut membru al familiei fiind Giuseppe Antonio Guarneri (1698 - 1744). Viata sa este invaluita in mister: se spune ca a fost intemnitat o perioada, desi nu exista nici o dovada in acest sens. Instrumentele sale cunoscute astazi, putine la numar (aproximativ 180) se disting printr-un sunet complex, tumultuos, plin de bogatie si profunzime armonica, dar si printr-un finisaj ce il depaseste din punct de vedere artistic pe mai cunoscutul sau rival Stradivari.
Daca intre anii 1720-1730 se cunosc putine instrumente facute de maestru, incepand cu anii 30- 35 productia sa creste prin cantitate si calitate, ajungand ca in anii 38-39 sa stabileasca noi standarde in luterie si sa redefineasca "perfectul" in sunetul viorii.
Segmentul de piata a familiei Guarneri era format in principal de muzicieni, spre deosebire de Stradivari care lucra cu precadere pentru nobili, case regale si biserici. Gradul de uzura al viorilor Guarneri dovedesc o preferinta clara a muzicienilor de a le canta cu precadere. Violonisti celebri ca Joseph Joachim, Eugène Ysaÿe, Fritz Kreisler, Jascha Heifetz, Isaac Stern, Leonid Kogan, Henryk Szeryng, Itzhak Perlman, Gidon Kremer, Pinchas Zukerman si nu in ultimul rand, George Enescu si-au incredintat maiestria acestor viori.
. | |
|
|