Oh Boy, it’s a Girl! O selecție inedită de cărți de artist expuse la Galeria Artep | ![](http://www.ceascadecultura.ro/admincdc/imagini/evenimente/4828.jpg ) |
(Arte vizuale) |
La Galeria Artep, am dedicat primavara anului 2024 exclusiv viziunii artistice feminine, cu o perspectiva curatoriala axata pe arta realizata de artiste femei si contextualizata de doua specialiste romance cu portofoliu international: Cristina Moraru si Larisa Oancea. In perioada 6 iunie – 20 iulie 2024 prezentam publicului expozitia „Oh Boy, It’s a Girl! A short history of artists’ books made by female artists”, curatoriata de Larisa Oancea. |
Expozitia exploreaza tematici legate de feminism, performativitate si identitate politica a corpului prin intermediul cartilor de artist.
„Cu un titlu inspirat de iconica expozitie muzeala Oh Boy, it’s a Girl! Feminismes in der Kunst organizata de Hedwig Saxenhuber si Astrid Wege la Kunstverein München in 1994 – un nod esential in abordarile transdisciplinare pe aceasta tema – proiectul curatorial actual ofera o viziune polifonica asupra problemei de gen prin practica transgresiva a unor artiste care au lucrat – unele ocazional, altele in principal – cu materialul tiparit: Hanne Darboven, Sophie Calle, Marianne Wex, Nancy Spero, Carmen Winant, Mariken Wessels, Anne Collier, Louise Bourgeois, Annette Messager, Francesca Woodman, Justine Kurland, Katrien de Blauwer, Mirella Bentivoglio etc. Naratiunile lor diversificate puncteaza istoria postmoderna a cartilor de artisti, marcand totodata rasturnarile si punctele de cotitura ale discutiei despre identitate corporala, de la cele mai poetice la cele mai politice. Inspirata de aceasta activare performativa a corpului feminin – adesea folosita ca strategie impotriva structurilor de putere patriarhale predominante – expozitia este completata de o lucrare de apropriere a lui Tiane Doan na Champassak care „muzeifica” trei colaje stradale ale colectivului feminist Féminicides (activ la Paris din 2019), precum si printr-o selectie de fragmente video din cariera timpurie a coregrafei si artistei performative Nancy Spanier, a carei practica a anticipat numeroase atitudini si teme reiterate in discutiile despre gen din ultimele decenii, precum incorporarea, existenta, sexualitatea, intimitatea si politicile corpului”, detaliaza Larisa Oancea.
Larisa OANCEA este istoric de arta si cercetator. Din 2016 locuieste la Venetia, unde colaboreaza cu numeroase institutii de cultura. Este doctor in istoria si teoria artei (Universitatea Nationala de Arte din Bucuresti) cu o teza despre influentele artei renascentiste asupra cinematografiei europene, de la Serghei Eisenstein la Peter Greenaway si Lech Majewski. Formata atat ca istoric de arta, cat si ca antropolog, Larisa s-a dedicat constant intersectiei artelor cu alte discipline. Este autoarea cartii „Nancy Spanier. The Arc of a Dancing Life” – o monografie despre coregrafa si artista performativa Nancy Spanier, publicata de Performance Inventions in decembrie 2021. In ultimii ani a colaborat cu Bienala de la Venetia, Triennale di Milano, Fundatia Prada, Fundatia Pino Pascali, Arte Laguna, Cineteca Pasinetti si Yogurt Magazine, printre altele. In 2022 a coordonat, impreuna cu Daniel Neugebauer, programul de mediere si cercetare pentru Pavilionul Romaniei la Bienala de la Venetia (in cadrul proiectului Adinei Pintilie „You Are Another Me – A Cathedral of the Body”) si a colaborat cu Pavilionul Germaniei (in cadrul proiectului Mariei Eichhorn „Relocating a Structure”). In prezent este producator executiv al Pavilionului Elvetian la Bienala de la Venetia 2024 in cadrul proiectului „Super Superior Civilizations” de Guerreiro do Divino Amor, curatoriat de Andrea Bellini. Din 2021 lucreaza ca cercetator si curator la Studio 454 din Venetia, colaborand cu artistul si colectionarul Tiane Doan na Champassak in demersul de arhivare, documentare si valorizare a colectiei sale de carti de artist. In cadrul acestei colectii, a co-curatoriat expozitiile Burning Matter (2022), Folded Cities (2023) si Text as Image (2024) si pregateste in paralel publicatia “The Appropriationists”.
Imediat dupa deschiderea expozitiei, pe data de 7 iunie 2024, va avea loc la Iasi dezbaterea dedicata curatoarelor si artistelor din Europa in jurul temei centrale a programului Women Spotlight: arta la feminin.
Prima expozitie din proiect, „Cultivand in comun abundenta”, curatoriata de Cristina Moraru, a evidentiat problematica justitiei ecologice si a angajamentului activist-agricol in cadrul unei cercetari artistice desfasurate de catre artista suedeza ecofeminista Åsa Sonjasdotter si a putut fi vizitata la Galeria Artep in perioada 2 aprilie – 20 mai 2024.
Asociatia Galeria Artep a fost infiintata in decembrie 2019, din dorinta de imbogatire a demersurilor educative corelate artei contemporane in peisajul cultural iesean. Colaborarea cu Galeria Artep a insemnat derularea a numeroase expozitii cu artisti romani si internationali, curatoriate de: Alexandra Manole (Felix Aftene, „Memoria Spatiului”, 2018, Stefan Caltia, „Fragilitate”, 2019, Virgil Scripcariu, „Intalnire”, 2019, Nicu Ilfoveanu, „Panorama”, 2021), Cristiana Ursache (Miruna Radovici, „Cross the Lake in a Silver Plate”, 2022, „Stefan Caltia. Pe Olt”, 2022, Sona, Sorin Ilfoveanu, „LEVANT”, 2022/2023, Claudiu Ciobanu „Memento Vivere”, 2023, Viena, Andrei Gavrilita, „RISIPIT”, 2023/2024), Matei Caltia (Ghenadie Popescu si Mark Verlan, „Aproape totul sau mai nimic”, 2020, „Stefan Caltia. Glajarie. Apropierea de un mestesug”, 2021, „Stefan Caltia. Obiectele restaurarii”, 2022, Palatul Culturii), Cristian Nae (Matei Bejenaru, „PRINT”, 2021, Claudiu Ciobanu, „SOLARIS”, 2022).
Organizat de: Asociatia Galeria Artep
Proiect cultural co-finantat de: Administratia Fondului Cultural National
Parteneri: Universitatea de Arte „George Enescu”, Institutul de Cercetare Multidisciplinara in Arta, Destination Iasi
Proiectul nu reprezinta in mod necesar pozitia Administratiei Fondului Cultural National. AFCN nu este responsabila de continutul proiectului sau de modul in care rezultatele proiectului pot fi folosite. Acestea sunt in intregime responsabilitatea beneficiarului finantarii. . | |
|
|